Skydive Kemi

Harrastajamäärän kasvattaminen

Herman Vittaniemi

Kaupan ja kulttuurin osaamisala

Liiketalouden opinnäytetyö

Tradenomi

TORNIO 2014

TIIVISTELMÄ

LAPIN AMMATTIKORKEAKOULU, Kaupan ja kulttuurin osaamisala

Koulutusohjelma:	Kaupan ja kulttuurin osaamisala
Opinnäytetyön tekijä:	Vittaniemi Herman
Opinnäytetyön nimi:	Skydive Kemi – Harrastajamäärän kasvattaminen
Sivuja (joista liitesivuja):	39 (2)
Päiväys:	21.5.2014
Opinnäytetyön ohjaaja:	Ketola Kirsti
Tämä opinnäytetyö tehtiin Skydive Kemille. Skydive Kemi tunnetaan myös Kemin laskuvarjokerhona. Kerho sijaitsee Kemissä ja on hetkellä Suomen ja Ruotsin pohjoisin kouluttava laskuvarjokerho. Opinnäytetyön tarkoituksena oli ottaa selvää, mitä mieltä kerhosta ollaan yleisesti, mitä lajista tiedetään, millaiset henkilöt haluaisivat lajia kokeilla, tätä kautta löytää keinoja kerhon harrastajamäärän kasvattamiseksi. Opinnäytetyön teoriaosassa tarkastellaan mikä Skydive Kemi on ja mitä kerhon toimenkuvaan kuuluu. Mitä on laskuvarjourheilu ja sen eri osa-alueet? Työssä käydään läpi markkinatutkimuksen teoria. Empiiriseen osaan kuuluu kaksi kyselyä. Toinen kysely tehtiin satunnaisille vastaajille ja toinen kysely vuoden 2013 Skydive Kemin alkeis- ja tandemkurssilaisille. Näiden kyselyjen tuloksia tarkasteltiin monesta eri näkökulmasta ja näiden tulosten esittämisen tueksi käytettiin taulukoita. Suoritin opinnäytetyötä varten laskuvarjourheilun alkeiskurssin saadakseni omaa kokemusta tutkimuksieni taustalle. Kyselyjen ja omakokemuksen kautta pohdin, miten kerhon harrastajamäärää voidaan mahdollisesti kasvattaa. Työssä otin selville vastaajien sukupuolen, iän, kulkumatkan Kemi-Tornion lentoasemalle, harrastuksien, lajituntemuksen ja mielipiteiden perusteella parhaan mahdollisen harrastajakunnan lajille. Skydive Kemin täytyy lisätä näkyvyyttänsä sosiaalisessa mediassa, internetissä ja keskittyä näiden kanavien erilaisiin markkinointi keinoihin. Kerhon pitää kasvattaa näkyvyyttään ja viedä omaa toimintaansa näkyville paikallisissa kuntosaleissa, urheilukeskuksissa ja myös paikkakunnan ulkopuolelle. Kerholla on hyvät mahdollisuudet levittäytyä myös pohjoiseen ja yrittää saada koulutusta levitettyä myös lähialueille Ruotsiin.
Asiasanat: markkinatutkimus, näkyvyys, sosiaalinen media, markkinointikanavat, skydive, laskuvarjourheilu

ABSTRACT

LAPLAND UNIVERSITY OF APPLIED SCIENCES, Business and culture field of expertise

Degree programme:	Business and culture field of expertise
Author:	Vittaniemi Herman
Thesis title:	Skydive Kemi - Increase the number of enthusiasts
Pages (of which appendixes):	39 (2)
Date:	21.5.2014
Thesis instructor:	Ketola Kirsti
This thesis was made on assignment for Skydive Kemi. Skydive Kemi is also known as Kemi parachute club. The club is located in Kemi and it is at the moment the northernmost parachute club that trains new jumpers in Finland and Sweden. The objective of this thesis research was to find out what people think and know about the club in general, and what kind of people would like to try skydiving. Answering these questions is a way to find out how to increase the number of enthusiasts. In the theoretical part of the research, I examine what Skydive Kemi is and what their functions include. I also examined what parachuting involves and what its various sections of activities are. In the thesis I examine theory of market research. This empirical data was gathered by two different surveys. One survey was made for a random group of people. The second survey was conducted among people who have passed the basic course in skydiving or have performed a tandem jump in Skydive Kemi in 2013. These results were examined from many different angels and tables were produced to illustrate the results. For this thesis research, I completed a basic course in skydiving to acquire my own experience to support my research. Through the surveys and my own experience I discuss and analyze how it is possible to increase the number of enthusiasts to join the club. In this thesis research, I studied the respondents’ gender, age, length of travel to the Kemi-Tornio airport, hobbies, knowledge and opinions about skydiving. On the basis of the information received from the questionnaires, I found out the best possible enthusiast profice for skydiving. Skydive Kemi needs to increase its visibility in the social media, on the Internet and I suggest that Skydive Kemi focus on the different channels of marketing methods in these areas. The club needs to increase their visibility and its own activity at local gyms and sport centers and also out of the local area. The club has a good opportunity to expand in northern parts of Finland and make efforts to arrange training and activities in the near areas in Sweden.
Keywords: market research, visibility, social media, marketing channels, skydiving, parachuting

SISÄLLYSLUETTELO

1 JOHDANTO	4

1.1 Opinnäytetyön tavoitteet	5

1.2 Tutkimusmenetelmät ja rajaus	6

1.3 Toimeksiantajan esittely	9

2 LASKUVARJOURHEILU	10

2.1 Alkeiskurssi	12

2.2 Tandemhyppykurssi	13

3 MARKKINATUTKIMUS	14

3.1 Markkinatutkimuksen tavoitteet	14

3.2 Tunnettavuuden edistäminen markkinatutkimuksella	15

3.3 Asiakaskokemus ja -kohtaaminen	16

3.4 Brändin tutkinta ja analysointi markkinatutkimuksessa	16

4 TUNNETTAVUUSKYSELYN TULOKSET	18

4.1 Sukupuolijakauma ja kokeiluhalukkuus	19

4.2 Ikäjakauma	20

4.3 Kulkumatka	22

4.4 Harrastukset	23

4.5 Mielipiteet ja tieto	25

4.6 Skydive Kemin tunnettavuus	26

4.7 Havaintoja kurssipäivistä	27

5 TYYTYVÄISYYSKYSELYN TULOKSET	30

5.1 Alkeiskurssilaiset	30

5.2 Tandemkurssilaiset	31

6 POHDINTA	33

6.1 Alkeiskurssi	34

6.2 Kauppakeskuksissa toteutetut kyselyt.	35

6.3 Sähköpostikyselyt	40

LÄHTEET	41

LIITTEET	42

JOHDANTO

Pakkanen ei pidättele hyppääjiä. Kemissä laskuvarjohyppääjien kausi käynnistyy pakkasista huolimatta. Talven kylmyydessä hyppääjän täytyy varustautua pukeutumalla hyvin ja suojaamalla naamansa paleltumien varalle. Skydive Kemissä tai Kemin Laskuvarjokerhossa hyppykausi aukeaa maaliskuun alussa vauhdikkaasti. Kerho toimii aktiivisesti viikonloppuisin säiden salliessa. Kemi on hyvä paikka harrastaa laskuvarjourheilua, sillä sää on usein selkeä ja mereltä tuuli puhaltaa samaan suuntaan. (Aula, 31.3.2013)

Hyppy alkaa kun laskuvarjo saadaan oikeaan aikaan auki ja maahaan laskeudutaan turvallisesti. Kokeneet harrastajat ehtivät tehdä paljon muutakin kuin katsella maisemia. Temppujen treenaaminen on erittäin suosittua ja kehon hallintaa tässä lajissa oppii vain tekemällä. Kokeneet hyppääjät hakevat virtaa lajiin tuulitunnelista, sillä tunti tunnelissa vastaa noin 60 hyppyä. (Aula, 31.3.2013)

Kuva 1. Talvihyppy. (Ollikainen Petri)

Opinnäytetyön tavoitteet

Tämän opinnäytetyön tavoite on löytää keinoja, joilla Skydive Kemin harrastajamäärää saataisiin kasvatettua. Tutkimuksessa on tarkoitus selvittää, mitä laskuvarjourheilusta ajattelevat ne, jotka eivät ole koskaan harrastaneet lajia. Toiseksi tutkitaan, mitä mieltä alkeiskurssin ja tandemkurssin käyneet ovat olleet kurssista ja miksi he jatkaneet tai miksi eivät ole jatkaneet harrastusta. Lisäksi halutaan tietää, mitä Kemin ja Tornion läheisyydessä asuvat ihmiset ajattelevat juuri Kemin kerhossa tapahtuvasta hyppäämisestä.

Tarkoituksena on myös selvittää, kuinka tunnettua Kemin kerhon toiminta on, mitä ihmisille tulee mieleen kerhosta ja millainen on kerhon maine ja imago. Lisäksi selvitetään, mistä alkeiskurssille saapuneet ovat saaneet idean ja tiedon laskuvarjohyppytoiminnasta. Tutkimuksen avulla pyritään myös selvittämään, onko tehdyillä lehtijutuilla, uudistetulla logolla tai nettisivuilla ollut vaikutusta kerhon näkyvyyteen. Tavoitteena on tutkimuksen perusteella selvittää, mikä on ollut paras mainostuskanava näille harrastajille, selvittää, mitä kanavaa on syytä lähteä kehittämään entisestään. Tarkoituksena on myös saada selville, mikä mainostuskanava voisi toimia vielä paremmin ja tätä kautta löytää uusia mainostuskanavia, joilla voidaan kasvattaa Skydive Kemin harrastajamäärää.

Lopuksi tarkoitus on selvittää, mikä on mahdollisesti paras kohderyhmä, jolle harrastusta kannattaisi lähteä markkinoimaan mahdollisimman paljon. Markkinoinnissa on tarkoitus käyttää apuna tuloksia, joita tulemme saamaan analysoimalla kyselyistä saamia vastauksia. Tavoitteena on saada myös selville, miksi ja kenelle markkinointi pitäisi kohdistaa ja mitä markkinointitoimenpiteitä voisi toteuttaa harrastajamäärän kasvattamiseksi.

1.2 Tutkimusmenetelmät ja rajaus

Opinnäytetyö on kvantitatiivinen tutkimus eli määrällinen tutkimus. Määrällisessä tutkimuksessa haetaan yleisesti keskiarvokäsitettä. Sillä osoitetaan, miten koko aineiston kaikki kohteet asettuvat keskimäärin ja millä tavoilla yksittäistä havaintoa voidaan tarkastella verraten koko joukkoon nähden. (Kvantitatiivisen analyysin perusteet, hakupäivä 16.1.2014.)

Kvantitatiivisen tutkimuksen peruskysymys on, missä määrin tutkittava ilmiö peruspiirteittäin on systemaattisesti mitattavissa, tai missä määrin voidaan eristää mitattavia osia tutkittavasta ilmiöstä. Kvantitatiivisen tutkimuksen perusedellytyksenä on myös ymmärtää riittävästi niitä merkitysjärjestelmiä, joita tutkittava kohde ympäristöineen käyttää. (Alkula, Penttinen & Ylöstalo 1994, 20.)

Tutkimuksen lähtökohtana on aina jokin tutkimusongelma. Tutkimuksen avulla tähän ongelmaan haetaan ratkaisua tai vastausta. Ongelma pyritään ratkaisemaan tiedolla, kun tämä tieto on määritelty, tulee ratkaista mistä tarvittava tieto hankitaan ja miten se kerätään. Jokainen vaihe vaikuttaa aina seuraavaan vaiheeseen. Tutkimusongelma ratkaistaan tutkimuskysymyksillä, jotka johdetaan tutkimusongelmasta. nämä kysymykset esitetään, joko puhelimitse, henkilökohtaisesti tai sähköisesti. (Kananen 2011, 21)

Tutkimuksessa tullaan tekemään kyselyjä, joita analysoimalla haetaan tuloksia markkinakohteista ja markkinakanavista. Tutkimustulosten kuvaamisessa käytetään apuna kaavioita, joilla lukijalle tullaan esittämään kyselyjen tulokset selvästi ja ymmärrettävästi. (Kvantitatiivisen analyysin perusteet, hakupäivä 16.1.2014.)

Tässä tutkimuksessa käytettävät kyselyt ovat molemmat kontrolloituja kyselyitä. Ensimmäinen on informoitu kysely, jossa kysyjät menevät itse sellaisiin paikkoihin, joissa he voivat henkilökohtaisesti tavata kohdejoukon. Tutkija kertoo samalla kyselyn tarkoituksen, selostaa mahdollisesti kyselyä ja pyytää vastaamaan kysymyksiin. Toinen kysely on enemmän henkilökohtainen, koska se lähetetään kullekin kohderyhmän henkilölle sähköpostitse ja se pyydetään palauttamaan tietyn ajan kuluttua. (Hirsijärvi, Remes & Sajavaara 2007, 191 - 192.)

Tutkimuksessa tehdään kaksi erilaista kyselyä. Ensimmäinen kysely (Liite 1) tulee satunnaisille kuluttajille. Tässä kyselyssä kysytään perusasioita Kemin laskuvarjokerhosta ja sen toiminnasta. Tämä kysely toteutetaan 2014 tammikuun aikana ja kyselyn yksi kohdepaikka on Tornio-Haaparanta kauppakeskus Rajalla – På Gränsen, jotta vastauksia saataisiin laajalti Tornion alueelta ja mahdollisesti myös Ruotsin puolelta. Toisena kyselyn kohdepaikkana toimii Kemin kauppakeskus Corona, koska se on Kemissä ja sen asiakkaat tulevat myös kauempaa. Tarkoitus oli saada vastauksia ainakin Simosta asti.

Toisessa kyselyssä on tarkoitus tehdä tarkempi kysely (liite 2) vuoden 2013 alkeis- ja tandemkurssilaisille. Alkeis- ja tandemhyppääjille tehdään myös omat lyhyet osiot. Näiden osioiden tarkoituksena on tandemkurssilaisten keskuudessa ottaa selvää siitä, halusivatko he jatkaa alkeiskurssille. Tarkoitus on myös saada tietää, miksi he eivät olleet suorittaneet alkeiskurssia. Osioiden tarkoitus on myös tarkentaa tietoa alkeiskurssilaisten toiminnasta ja siitä, montako hyppyä kurssilaiset hyppäsivät, miksi he jatkoivat tai lopettivat harrastuksen. Tämä kysely lähetetään vastaajille sähköpostin välityksellä.

Tutkimuksessa käytetään hyödyksi myös havainnointia, joka perustuu tutkijan omaan kokemukseen laskuvarjohypyn alkeiskurssilta, jonka hän suoritti maaliskuussa 2014. Alkeiskurssikokemuksesta tutkija raportoi kurssista, siitä saaduista kokemuksista ja ensihypystään.

Kaikki ihmiset toteuttavat omakohtaista havainnointia luonnostaan. Myös tutkimuksessa havainnointi on tärkeä keino aineiston hankintaan. Se eroaa kuitenkin arkihavainnoinnista suunnitelmallisempana ja systemaattisempana sekä tietoisempana havaintoihin liittyvistä virhelähteistä. Tieteellinen havainnointi ei ole vain käyttäytymisen näkemistä, vaan myös sen tarkkailua. (Uusitalo 1991, 89.)

Havainnointi tutkimusmenetelmänä on hyvä keino saada selville toimivatko ihmiset niin kuin sanovat toimivansa tai niin kuin on kuultu heidän toimivan. Havainnoinnin suurimpia etuja on, että sen avulla saadaan välitöntä ja suoraa informaatiota ryhmien, organisaatioiden tai yksilöiden toiminnasta ja käyttäytymisestä. Tutkittavat havainnot voivat keskittyä fyysisiin kohteisiin, tapahtumiin tai käyttäytymiseen. (Havainnointi, hakupäivä 20.5.2014.)

1.3 Toimeksiantajan esittely

Skydive Kemi tai Kemin laskuvarjokerho on rekisteröity yhdistys. Kerho on perustettu vuonna 1988. Tähän kerhoon kuuluu noin 80 jäsentä. Vuosittain tämä kerho kouluttaa noin 20 - 30 uutta hyppääjää ja noin 50 tandemoppilasta. Kerhon tila sijaitsee Kemi-Tornion Lentoaseman kaarihallissa soratien päässä Kemissä. Kerho on nykyään Suomen pohjoisin laskuvarjokerho, sillä Rovaniemen kerholla ei tällä hetkellä ole toimintaa. (Skydive Kemin historia, hakupäivä 9.1.2014.)

Laskuvarjourheilu on paljon muuttunut niistä ajoista, kun kerho on perustettu. Nykypäivänä hyppäämisessä on tärkeintä vapaapudotus eli hetki uloshypystä varjon avaamiseen. Vapaapudotus aika 4000 metrin korkeudesta hypätessä kestää 40 sekunnista 90 sekuntiin asti. 90 sekuntia saavutetaan liitopuvulla hypätessä, jolloin putoamisnopeus saadaan laskemaan 70 kilometriin tunnissa. Tällöin hyppääjällä on vauhtia 140 - 200 km/h. (Skydive Kemin historia, hakupäivä 9.1.2014.)

Skydive Kemillä on oma laskuvarjohyppyyn tarkoitettu lentokone. Lentokone on dieselmoottorilla varustettu Cessna 182 (OH-CHV) (Kuva 2.). Tähän koneeseen mahtuu samanaikaisesti 5 hyppääjää ja lentäjä. (Skydive Kemin historia, hakupäivä 9.1.2014.)

Kuva 2. Cessna 182 (OH-CHV).

2 LASKUVARJOURHEILU

Laskuvarjourheilun kautta harrastaja saa mahdollisuuden kokea lentämisen ilman apuvälineitä. Vapaapudotuksen aikana liikutaan kolmiulotteisesti oman kehon asentoa muuttamalla. Hyppääjä ei tunne putoamista, sillä etäisyys maahan on niin suuri. Tunne jonka laskuvarjourheilija tuntee hypyn aikana, voidaan verrata lentämiseen suhteessa muihin hypyllä mukana oleviin hyppääjiin. Lajin viehätys piileekin vapaapudotuksessa. Monille lajin harrastajille laskuvarjo on vain apuväline, joka antaa mahdollisuuden hypätä seuraavankin kerran. (Laskuvarjourheilu, hakupäivä 7.4.2014.)

Suomen ilmailuliito ry:n tekemiin koulutusohjelmiin perustuva koulutus suoritetaan kerhoissa. Alkeiskurssin suorittaminen kestää muutamia päiviä ja teorian kanssa harjoitellaan yleistä käytännön harjoittelua ja varavarjotoimenpiteitä valjaissa roikkuen. Lisäksi oikeaa alastuloasentoa harjoitellaan käytännössä. (Laskuvarjourheilu, hakupäivä 7.4.2014.)

Ensimmäisillä hypyillä perinteisissä pakkolaukaisualkeiskursseilla oppilaan varjo aukeaa automaattisesti. Yleensä pari ensimmäistä hyppyä kuuluu alkeiskurssin hintaan. Koulutusohjelman mukaisesti siirrytään pian vapaapudotukseen, jonka korkeus nousee vähitellen, jos harrastus kiinnostaa ja hyppääjällä löytyy halua jatkaa pidemmälle. (Laskuvarjourheilu, hakupäivä 7.4.2014.)

Suuressa suosiossa nykyään on koulutusmuoto nova eli nopeutettu vapaapudotuskoulutus. Tässä koulutuksessa jo ensimmäinen hyppy suoritetaan neljän kilometrin korkeudesta itse aukaisuna. Hyppääjän turvallisuutta on varmistamassa kaksi hyppymestaria eli todella kokeneita hyppääjiä. Hyppymestarit pitävät oppilaasta kiinni varjon aukaisuun asti, jotta kaikki sujuu odotetusti. (Laskuvarjourheilu, hakupäivä 7.4.2014.)

Laskuvarjourheilu on yleiskäsite. Siihen kuuluu useita eri alalajeja. Laskuvarjon varassa voidaan harrastaa uutta Canopy piloting eli kuvunkäsittelyä, jossa harrastaja kerää vauhtia ja lentää vaakasuorassa lähellä maata merkkiviirien välissä. Tarkkuushyppyä, jossa tavoitteena on osua kaksi senttiä halkaisijaltaan olevaan maaliin. Kupumuodostelmissa useampi hyppääjä lentää varjoillaan toisissaan kiinni. Vapaapudotuslajeja on kolme freestyle, freeflying ja kuviohyppy. Kaikissa näissä lajeissa kilpaillaan ja kansainvälisellä tasolla kyse on todellisesta huippu-urheilusta. (Laskuvarjourheilu, hakupäivä 7.4.2014.)

Siipihaalareilla lentäminen on nykyään kasvattanut suosiotaan. Tässä hyppääjä muuttaa putoamistaan vaakanopeudeksi asulla, joka on varustettu erikoisilla siivillä. (Laskuvarjourheilu, hakupäivä 7.4.2014.)

Jos useampipäiväiseen kurssiin ei ole aikaa, mutta hyppääminen kiinnostaa on lajiin mahdollista tutustua yhdenpäivän tandemhyppykurssilla. Lyhyen kouluttamisen jälkeen tandemoppilas kiinnitetään hyppymestariin valjailla. Hyppy ei ole vaativa ja siihen riittää oikean asennon säilyttäminen. Hypyssä mestari vastaa varjon aukaisusta ja ohjailusta. (Laskuvarjourheilu, hakupäivä 7.4.2014.)

Viime vuosina laskuvarjourheilun kustannukset ovat kasvaneet, sillä konekaluston ylläpito on kallistunut. Laskuvarjourheilun kustannukset ovat riippuvaisia siitä, paljonko hyppää. Kaluston hankinta tulee aiheelliseksi kun koulutusohjelma on käyty läpi, yleensä jonkun verran yli 30 hypyn jälkeen. Harrastaja saa hypätä kerhon varusteilla itsenäisen hyppääjän lisenssiin asti, mutta usein omat varusteet ostetaan aikaisemmin. (Laskuvarjourheilu, hakupäivä 7.4.2014.)

Urheilun parissa turvallisuus on parantunut automaattisten varavarjojen laukaisimien yleistymisen myötä. Nykyaikana onnettomuudet tapahtuu varjon jo auettua, kun suorituskykyisestä laskuvarjosta pyritään ottamaan kaikki irti. (Laskuvarjourheilu, hakupäivä 7.4.2014.)

Hyppäämiseen tarvitaan aina kerho. Laskuvarjourheilu on todella sosiaalinen laji. Aloittajat löytävät varmasti uusia kavereita ja vapaa-aikana vietetään yhteistä aikaa myös lajin ulkopuolella. Ilmailulajeista tässä harrastuksessa on mukana eniten naisia. Harrastajien parissa on myös paljon nuoria. (Laskuvarjourheilu, hakupäivä 7.4.2014.)

Laskuvarjohyppääviä SIL ry:n jäseniä oli vuoden 2011 lopussa 2371. Vuoden 2011 aikana Suomessa tehtiin 40 482 hyppyä. (Laskuvarjourheilu, hakupäivä 7.4.2014.)

2.1 Alkeiskurssi

Alkeiskurssissa oppilas saa valmiudet suorittaa turvallisesti pakkolaukaisuhyppyjä sekä pohjan jatkokoulutukselle. Tiivis koulutusohjelma vaatii oppilaalta aktiivisuutta ja opetettujen asioiden kertausta. Oppilaan ensimmäinen hyppy suoritetaan 1000 metrin korkeudesta. Sitä ennen oppilas suorittaa kirjallisen kokeen sekä käytännön kokeet uloshypystä, maahantulokierähdyksestä ja varavarjon käytöstä. Tämän jälkeen oppilas on valmis suorittamaan hypyn hyppymestarin valvonnassa. (Oppilaan Opas 1 2011, 5)

Ensimmäiset kolme hyppyä, jotka oppilas suorittaa, ovat pakkolaukaisuhyppyjä, joilla oppilas ei itse avaa päävarjoa. Kolmella seuraavalla hypyllä oppilas harjoittelee päävarjon avaamista harjoituskahvan avulla, silti päävarjo aukeaa edelleen pakkolaukaisujärjestelmän avulla. Seuraavaksi oppilas suorittaa ensimmäisen itse aukaisun, jonka tavoitteena on suorittaa vapaapudotusta kolme sekuntia. Alkeiskoulutuksen jälkeen oppilas etenee peruskoulutukseen, jossa vapaapudotusta harjoitellaan syvemmin. Peruskoulutuksen jälkeen oppilas voi suorittaa erilaisia jatkokoulutuksia. (Oppilaan Opas 1 2011, 5)

2.2 Tandemhyppykurssi

Tandemlaskuvarjohypyillä on aina kaksi ihmistä, jotka ovat kiinnitetty toisiinsa tarkoitukseen erityisesti valmistetuilla valjailla. Toinen hyppääjistä on aina tandemhyppymestari, joka on erittäin kokenut hyppääjä ja on suorittanut erityisen tandemhyppymestarikurssin. Hypyssä tandemoppilas kiinnitetään tandemhyppymestarin vatsapuolelle oppilaan valjailla. Hyppy suoritetaan vähintään 2400 metrin korkeudesta. Vapaapudotuksen kesto on puolesta minuutista aina 50 sekuntiin saakka. Tandempari putoaa vatsa edellä kohti maata noin 180 km/h. Hyppymestari suorittaa varjon avaamisen yli kilometrin korkeudessa, jonka jälkeen tandem–pari ohjaa laskuvarjon yhdessä maalialueelle. (Tandemoppilaan ohjeet, hakupäivä 9.1.2014)

Tandemhyppykurssi on kaikista helpoin ja nopein keino päästä vapaaseen pudotukseen ohjailemaan laskuvarjoa. Tällä kurssilla oppilaan tarvitsee vain opetella tandemhyppymestarin kanssa tapa, jolla hyppy tehdään ja suorittaa maassa harjoittelu ennen lentokoneeseen nousua. (Tandemoppilaan ohjeet, hakupäivä 9.1.2014)

3 MARKKINATUTKIMUS

Yleisesti sanotaan, että markkinatutkimuksella lähestytään yritykselle tärkeintä henkilöä eli asiakasta. Lyhyesti siinä tutkitaan järjestöjen ja niiden ympäristön rakennetta, analysointia ja tulkitaan tietoa. Tätä käytetään apuna asiakasorganisaatioiden diagnosoinnissa, päätöksenteossa ja markkinointi strategian ja taktiikan luomisessa. (Kent 2007, 4)

Markkinoinnin käsite edellyttää, että asiakkaiden tyytyväisyys on yhtä tärkeä tavoite yritykselle kun maksimaalisen voiton tavoittaminen. Asiakkaan tarpeiden tyydyttäminen tehokkaasti vaatii, että yritys hankkii mahdollisimman paljon tietoa omien asiakkaiden tarpeista ja tätä kautta kasvattaa omaa markkinointi älykkyyttä. (Aaker, Kumar & Day 2006, 3)

3.1 Markkinatutkimuksen tavoitteet

Markkinatutkimusten avulla kerätään paljon tietoa kuntien, viranomaisten ja yritysten kehittämistä varten. Talouselämälle ja yhteiskunnalle on erittäin tärkeää, että kansalaiset ja kuluttajat osallistuvat markkinatutkimuksiin. Tällä tavalla he saavat oman äänensä kuuluvaksi päätöksienteossa. (SMTL 2014, hakupäivä 26.5.2014)

Markkinatutkimuksen kautta pyritään hankkimaan tietoja vallitsevista markkinatilanteista ja niiden muutoksista. Tutkimuksen kautta pyritään kehittämään markkinointipäätöksiä. Yleisin keino markkinointipäätöksien kehittämiseen on kyselytutkimus. Päätöksenteon laatu ja luotettavuuden parantaminen, päätöksenteon prosessin tehostaminen, riskinoton rajaaminen ja minimointi, ajankohtaisen ja luotettavan tiedon selvittäminen sekä uusien markkinamahdollisuuksien hahmottaminen ovat markkinatutkimuksen käyttötarkoituksia. Ensin tarkoituksena on hankkia tietoa. Tällä tiedolla on tarkoitus määritellä kohderyhmä, kenelle markkinointia kannattaa suunnitella ja tehostaa. (Lagus 2012, 15 – 16.)

Vaikka moni luulee, niin markkinatutkimus ja markkinointitutkimus eivät tarkoita samaa asiaa. Suurin ero näiden kahden välillä on kootun ja analysoidun tiedon käyttötarkoitus. Markkinatutkimuksen avulla on tarkoitus kerätä tietoa, jonka kautta pyritään ymmärtämään paremmin markkinoita ja siellä tapahtuvia ilmiöitä ja muutoksia. Markkinatutkimuksen kautta tarkoitus on selvittää tehtyjen toimenpiteiden vaikutuksia. Oikeastaan kaikkea markkinointipäätöksiin liittyvää tiedonhankintaa voidaan määritellä tarkoittavan markkinointipäätösten puolesta tiedon systemaattista hankintaa, analysointia ja tulkintaa. (Lagus 2012, 15 – 16.)

Markkinatutkimuksessa yleensä etsitään haluttu kohderyhmä, jolle esitetään kysymyksiä kasvokkain, netissä, tai puhelimitse. Tällä tavalla tutkimukseen hankitaan tietoa ja tutkimusaineistoa. Tämän jälkeen tieto ja tutkimusaineisto analysoidaan ja yhdistetään. Seuraavaksi esitetään ja raportoidaan saadut tulokset tarkoituksenmukaisessa muodossa. Tämä antaa päätöksentekijälle mahdollisuuden tehdä päätöksiä tulosten perusteella. Viimeinen vaihe markkinatutkimuksessa on lopputuloksiin pohjautuva päätöksenteko, päätöksiin perustuva toimenpiteiden valinta ja pohdinta. (Lagus 2012, 15 – 16.)

3.2 Tunnettavuuden edistäminen markkinatutkimuksella

Yritys tässä tapauksessa kerho tarvitsee näkyvyyttä itselleen, tuotteilleen ja palveluilleen. Tuotteen tai palvelun täytyy olla näkyvillä ja tätä kautta potentiaalisten kurssilaisten tiedossa. Hyvin toteutettu ja suunniteltu markkinointi parantaa yrityksen ja tuotteiden tunnettavuutta ja sitä kautta myös myyntiä. Tunnettavuutta voidaan lisätä käyttäen erilaisia markkinointikanavia, kuten sosiaalista mediaa, yrityksen omia web-sivuja ja lehdistötiedotteita. Markkinointikanavilta voidaan myös ostaa mainostilaa ja näin lisätä edelleen tunnettavuutta. Markkinatutkimuksen kautta pyritään edistämään kerhon näkyvyyttä käyttäen apuna tunnettavuuskyselyä. Tutkimuksessa tämä kysely tehdään satunnaisille vastaajille. (Futural 2014, hakupäivä 26.5.2014)

3.3 Asiakaskokemus ja -kohtaaminen

Monessa yrityksessä ajatellaan, että asiakaskokemus on asiakaspalveluosaston vastuulla, sillä suurin osa asiakaskohtaamisista liittyy asiakkaan väliseen vuorovaikutukseen ja asiakaspalveluun. Asiakaspalvelu on yleensä kustannustekijä ja kustannuksia pyritään aina minimoimaan. Monesti tilanne ajautuu siihen, että asiakaspalveluosasto vastaa yksin tuotetusta asiakaskokemuksesta pienellä budjetilla, väärillä mittareilla ja pienillä mahdollisuuksilla vaikuttaa yrityksen prosesseihin. Monet edistykselliset yritykset ovat kehittäneet asiakaskokemus prosessinsa ja viestintä ratkaisunsa asiakkaiden eikä yrityksen näkökulmasta, sillä asiakaskokemus syntyy koko toiminnan tuloksena. Nykyään kaikki tiedot liikkuvat nopeasti ja reaaliajassa. Tämän takia asiakaskokemusta täytyy kehittää reaaliajassa ja muutoksiin pitäisi reagoida nopeasti. (Flykt 2014, hakupäivä 26.5.2014.)

Asiakkaan ja myyjän kohdatessa, syntyy aina jonkinlainen kauppa, joko tuote, palvelu tai tieto välittyy myyjältä asiakkaalle tai toisinpäin asiakas antaa myyjälle syyn, miksi hän ei osta. Kaupan päättäminen on aina myynnin avainhetki. (Ojanen 2010, 7) Asiakkaalle täytyy jäädä positiivinen ajatusmaailma myyjänkohtaamisesta. Asiakkaan ja myyjän välillä on tärkeää, että jälkikäteen kohtaaminen on mukava kokemus. Laskuvarjokerhon kohdalla tämä vahvistaa kurssilaisen jatkuvuuden harrastuksen parissa. Myyjän, tässä tapauksessa kouluttajan täytyy todella uskoa tuotteeseen, jota hän on myymässä eli kurssin koulutusta. Näin asiakas eli kurssilainen vaistoaa kouluttajan uskon ja kauppojen jälkeen kurssilaiselle jää positiivinen tunne jälkikäteen. (Ojanen 2010, 105)

3.4 Brändin tutkinta ja analysointi markkinatutkimuksessa

Brändi on tuotteen olemus, sen tarkoitus ja suunta ei vain fyysinen tuote. Brändi on merkki, symboli, nimi, muotoilu tai jokin näiden kaikkien yhdistelmä, jota käytetään hyödyksi tietyn tuotteen tunnistamisessa. (Lahtinen & Isoviita 2001, 107) Brändi on laaja käsite, johon kuuluu merkin lisäksi paljon muitakin asioita, kuten imago ja tunnettavuus. Brändi on suurin piirtein sama kuin yrityksen aineeton omaisuus. (Lahtinen & Isoviita 1998, 160)

Tässä opinnäytetyössä brändi on laskuvarjourheilu. Tutkimuksessa tehdään tyytyväisyyskysely vuoden 2013 alkeis- ja tandemkurssilaisille. Tutkimuksessa tutkitaan kuluttajien eli tässä tapauksessa kurssilaisten persoonallisuutta, mieltymyksiä, tottumuksia, tarpeita ja brändin vetovoimaa. Laskuvarjourheilu brändiä tutkitaan ja analysoidaan markkinatutkimuksen kautta. (Lahtinen & Isoviita 2001, 107)

Brändien asema vaihtelee suuresti markkinoilla. On brändejä, jotka vain harva tuntee ja myös niitä, jotka suurin osa väestöstä tunnistaa jo pelkistä väreistä. Keskeisintä on, että brändiin luotetaan. Ostaja, tässä tapauksessa kurssilainen valitsee mieluiten brändin, joka tuntuu turvalliselta ja luotettavalta. Asiakas valitsee luotettavan tuotteen tai palvelun kilpailijoista huolimatta. Asiakas voi, jopa vaihtaa ostokohdetta, jotta löytäisi mieleensä sopivan brändin. Markkinoijien täytyy kehittää brändiä huolellisesti ja kehittää sellaisia strategioita, joilla sen arvo säilyy ja mahdollisesti lisääntyy. Tämä vaatii markkinoijalta jatkuvaa tuotekehitystä. Myös markkinoinnin täytyy olla taitavaa ja myyntikanavien täytyy toimia, jotta tuote on helposti saatavilla. (Lahtinen & Isoviita 1998, 164)

4 TUNNETTAVUUSKYSELYN TULOKSET

Tässä osiossa käydään läpi Tornion kauppakeskus Rajalla – På Gränssenistä ja Kemin kauppakeskus Coronasta saamia tuloksia ja analysoidaan niitä. Tekijä kävi kahden Skydive Kemin jäsenen kanssa tekemässä kyselyt kohteissa. Kauppakeskus Rajalla – På Gränssenissä järjestettiin kysely 18.2.2014 kello 15:00 – 18:00. Kauppakeskus Coronassa järjestettiin kysely 22.2.2014 kello 12:00 – 15:00.

Kauppakeskus Rajalla – På Gränsseniin saatiin lupa kauppakeskuksen johtajalta järjestää kysely. Tekijä suunnitteli kyselyn järjestämisen kahden kerhon jäsenen kanssa. Kyselyssä päätettiin noudattaa tarkasti kauppakeskuksen johtajan ohjeita. Ohjeiden mukaan yhden täytyi mennä pitämään kyselyä kauppakeskuksen ulkopuolelle, toinen jäi kauppakeskuksen parkkihallin sisäänkäynnille ja kolmas kierteli ympäri kauppakeskusta kysellen satunnaisilta vastaantulijoilta.

Kauppakeskus Coronaan saatiin lupa järjestää kysely Kemin Prisman tavaratalonjohtajalta. Coronassa kyselijöistä kaksi asettui isommalle sisäänkäynnille tekemään kyselyä ja yksi kyselijä teki kyselyä pienemmälle sisäänkäynnille. Molemmista kauppakeskuksista tuloksia tuli yhteensä 89 kappaletta.

Kyselylomakkeessa kysyttiin helposti vastattavia kysymyksiä. Lopuksi kyselyyn sijoitettiin nuoli, jonka edessä sijaitsee teksti vieraile ja Skydive Kemin kotisivujen osoite. Kyselyn oikeassa alakulmassa sijaitsi ammattikorkeakoulun logo.

4.1 Sukupuolijakauma ja kokeiluhalukkuus

Kyselyyn vastasi 41 naisvastaajaa ja miehiä vastaajista oli yhteensä 48. Tarkoitus oli saada vastaajista noin puolet miehiä ja noin puolet naisia. Vastaajan sukupuoli kysyttiin, koska oli tärkeä tietää, miten miesten ja naisten vastaukset eroavat toisistaan. Tutkimuksen kannalta oli hyödyllistä tietää, kannattaako kerhon toimintaa jatkossa markkinoida enemmän miehille vai naisille.

Hieman yli puolet miesvastaajista, 27 eli 56 % haluaisi kokeilla laskuvarjourheilua, kun taas 21 eli 44 % ei haluaisi kokeilla. Eli noin puolet vastaajista haluaisi kokeilla ja toinen puoli ei.

Naisilta vastauksia tuli yhteensä 41. Vastaajista 17 eli 41,5 % vastasi haluavansa kokeilla laskuvarjourheilua. 17 eli 58,5 % vastasi, ettei halua kokeilla laskuvarjourheilua.

Tuloksien perusteella miehet ovat halukkaampia kokeilemaan laskuvarjourheilua kuin naiset. Ero on prosentuaalisesti kuitenkin vähäinen, eikä tuloksen perusteella ole kannattavaa lähteä markkinoimaan harrastusta enemmän miehille kuin naisille. Sukupuolijakauma ja kokeiluhalukkuuden vertailu on graafisena kuviossa 1.

Kuvio 1. Sukupuolijakauma ja kokeiluhalukkuus

4.2 Ikäjakauma

Kyselyssä kysyttiin vastaajan ikää koska, oli hyödyllistä tietää, onko iällä merkitystä halukkuuteen kokeilla laskuvarjourheilua. Tämän kysymyksen toinen tarkoitus oli löytää ihanteellinen ikäryhmä, joille harrastusta voisi lähteä markkinoimaan enemmän.

Kuvio 2. Ikäjakauma

Kuvion 2. mukaan vastaajista suurin osa on ollut iältään 21 – 30-vuotiaita. Toiseksi eniten vastauksia sain 13 – 20 ja 31 – 40-vuotiailta vastaajilta. Vähiten vastauksia sain 41 – 50, 51 – 60, ja 61 – 74-vuotiailta vastaajilta. Nuorimmat vastaajista olivat 13-vuotias, joita oli kaksi vastaajaa. Vanhin vastaaja oli 74-vuotias. Seuraavaksi selvitettiin, minkä ikäiset vastaajat olivat vastanneet kiinnostukseen aloittaa laskuvarjourheilun ja minkä ikäiset eivät halunneet aloittaa harrastusta.

Kuvio 3. Ikäjakauma vastaajista, jotka haluavat tai eivät halua kokeilla laskuvarjourheilua

Tulosten mukaan 21 – 25 ja 26 – 30-vuotiaat vastaajat ovat selvästi halukkaimpia kokeilemaan laskuvarjourheilua verraten niihin, jotka eivät halua kokeilla harrastusta. Iän perusteella laskuvarjourheilua pitäisi lähteä markkinoimaan ja esittelemään eniten tälle ikäluokalle.

Nuorista 13 – 20-vuotiaista vastaajista puolet on halukkaita kokeilemaan laskuvarjourheilua, kun taas toinen puoli ei ole halukas kokeilemaan urheilua. Tälle ikäluokalle harrastusta pitäisi alkaa markkinoimaan jo ennen kuin he saavat lain mukaan aloittaa lajin harrastamisen. Laskuvarjourheilijan täytyy olla vähintään 15-vuotias. Tällöin näillä nuorilla on enemmän tietoa lajista ja he voivat selvemmin tehdä ratkaisun halusta kokeilla harrastusta.

Ikäryhmän 31 – 35-vuotiaista vastaajista vähän yli puolet on halukkaita kokeilemaan harrastusta verraten haluttomiin. Ero on kuitenkin niin pieni, ettei tämän ikäluokan markkinointia pidä unohtaa.

Laskuvarjourheilua halusi kokeilla ikäryhmässä 36 – 50-vuotiaat, mutta enemmän oli heistä sellaisia, jotka eivät halunneet kokeilla. 51 – 55 vuotiaista löytyi enemmän halukkaita kokeilemaan harrastusta, mutta vähäisesti. Yli 55-vuotiaista vastaajista kukaan ei ollut valmis kokeilemaan laskuvarjourheilua.

Tulosten mukaan yli 36-vuotiaat eivät ole yhtä halukkaita kokeilemaan laskuvarjourheilua kuin alle 36-vuotiaat. Näiden tulosten mukaan suurin mahdollisuus löytää uusia lainmukaisia harrastajia kerholle 15 – 35-vuotiaista ihmisistä. Tulokset osoittavat myös, että alle 15-vuotiaita ei pidä jättää huomioimatta, sillä tutkimuksen mukaan myös tässä ikäryhmässä on halukkaita harrastajia. Näitä harrastajia voi lähestyä antamalla tietoa ja taitoa, kunnes laillinen ikä aloittaa harrastus on saavutettu ja he voivat itse tehdä päätöksen halusta kokeilla laskuvarjourheilua.

4.3 Kulkumatka

Kyselyyn liitettiin kysymys, joka koski vastaajan matkaa laskuvarjokerholle. On tärkeä tietää, onko kulkumatkalla Kemi-Tornion lentoasemalle merkitystä, sille haluaisiko vastaaja aloittaa laskuvarjourheilua. Tässä osiossa vertailen vastaajien kulkumatkaa halukkuuteen aloittaa laskuvarjourheilun.

Kuvio 4. Kulkumatka

Tuloksien mukaan vastaajat, jotka asuvat alle 10 kilometrin päässä Kemi-Tornion lentoasemalta, ovat haluttomampia kokeilemaan harrastusta verraten niihin, jotka haluaisivat kokeilla. Ero on suhteellisen pieni, sillä 29 vastaajasta 12 vastaajaa tältä alueelta olisi valmis kokeilemaan, kun taas 17 vastaajaa ei haluaisi kokeilla.

Kun vastaaja on alle 10 kilometrin alueen ulkopuolelta, tulosten mukaan halukkuus lajin kokeilemisesta muuttuu. Vastaajat, jotka asuvat 11 – 30 kilometrin säteellä lentoasemalta, ovat selvästi halukkaampia kokeilemaan harrastusta. 44 vastaajasta 26 vastaajaa olisivat valmiita kokeilemaan laskuvarjourheilua ja 18 vastaajaa ei haluaisi kokeilla.

Tuloksien antaman tiedon mukaan 31 - 100 kilometrin päässä lentoasemalta asuvat vastaajat ovat haluttomampia kokeilemaan harrastusta, koska kymmenestä vastaajasta kuusi vastaajaa ei haluaisi kokeilla ja neljä vastaajaa haluaisi kokeilla harrastusta. Tässä tapauksessa ero on todella pieni, sillä vastaajia on vähän ja ero on vain kaksi vastaajaa, eli tältä alueelta on mahdollista löytää tulosten mukaan yhtä hyvin harrastajia kuin alle 10 kilometrin päässä asuvistakin.

Yli 100 kilometrin päässä asuvista kuudesta vastaajasta kaksi vastaajaa haluaisi kokeilla harrastusta ja 4 vastaajaa ei haluaisi kokeilla laskuvarjourheilua. Vastaajamäärä on pieni, eikä näiden tulosten perusteella voida olettaa, ettei yli 100 kilometrin päässä asuvista ihmisistä löytyisi halukkaita kokeilemaan harrastusta.

4.4 Harrastukset

Harrastus-osiossa tutkitaan, mitä kysellyn vastanneet harrastavat. Tarkoitus on saada selville, onko laskuvarjohyppyä kokeilemaan halukkailla yhteisiä harrastuksia. Ensin käydään läpi mitä myönteisesti tai kielteisesti vastanneet miehet harrastavat, sitten mitä myönteisesti tai kielteisesti vastanneet naiset harrastavat. Tätä kautta tavoitteeni on saada selville, onko halukkailla kokeilijoilla yhteisiä harrastuksia, joiden kautta mahdollisia markkinointikohteita voisi löytää. Lisäksi aion selvittää, onko haluttomilla vastaajilla jotain yhteisiä harrastuksia, jotka poikkeavat haluavien harrastuksista ja tätä kautta etsiä mahdollisia ryhmiä, joille harrastusta ei kannata lähteä markkinoimaan.

Miesvastaajat jotka ovat halukkaita aloittamaan laskuvarjourheilun harrastavat monipuolisia urheilulajeja ja luonnonläheisiä harrastuksia. Vain kolme vastaajaa 27:tä vastaajasta ilmoitti, ettei harrasta yhtään mitään. Usein vastaaja tästä ryhmästä harrasti säännöllistä liikuntaa. Suuri osa lenkkeilee ja pelaa joukkuelajeja, kuten sählyä, jääkiekkoa tai kaukalopalloa. Suuri osa myös käy säännöllisesti kuntosalilla. Tästä joukosta löytyi myös muita urheilullisia harrastuksia, kuten airsoft, moottoriurheilu, muutama kelkkailija, uinti, pyöräily, keilaus ja laskettelu. Luonnonläheisiä harrastuksia, kuten lenkkeilyä ja kelkkailua, harrastavia oli useita. Myös metsästystä kalastusta harrasti usea vastannut. Pieni osa vastaajista harrasti myös lajeja, jotka eivät ole urheilullisia. Näitä harrastuksia olivat atk, kirjat, laulu, soitto, mahjong ja videopelit.

Naiset, jotka vastasivat kyselyyn haluavansa kokeilla laskuvarjourheilua, harrastavat tulosten mukaan monenlaisia harrastuksia, joista selvästi suurin osa ovat urheilullisia lajeja. Vain kaksi vastaajaa 17:sta vastasi, ettei harrasta yhtään mitään. kahdeksan vastaajaa näistä 17:sta vastasi harrastavansa jotain kuntosalien järjestämää urheilua. Näitä lajeja olivat kuntosaliurheilu, jumppa, jooga ja spinning. Monet näistä naisista vastasivat urheilevansa säännöllisesti luonnonläheisiä lajeja, kuten hiihtoa, lenkkeilyä ja pyöräilyä. Tämä ryhmä oli ainoa, josta löytyi ratsastusta harrastavia. Tulosten mukaan Heitä oli kaksi vastaajaa. Vain kolme vastaajaa harrasti lajeja, jotka eivät ole urheilullisia. Nämä harrastukset olivat käsityöt ja lukeminen.

Miesvastaajia, jotka eivät halua kokeilla laskuvarjourheilua löytyi, 21. Nämä vastaajat harrastavat tulosten mukaan urheilullisia lajeja, kuten juoksua, kuntosaliurheilua ja hiihtoa. Joukosta löytyi myös muutama moottorikelkkailua harrastava vastaaja. Pieni määrä tämän ryhmän vastaajia harrasti jotain joukkuelajia, kuten jalkapalloa, sisäjalkapalloa ja sählyä. Tästä ryhmästä löytyi myös kaksi metsästäjää, joista toinen myös kalasti. Muita harrastuksia olivat lukeminen, valokuvaus ja elokuvat. Tästä 21 hengen ryhmästä viisi ilmoitti, ettei harrasta yhtään mitään.

Naisvastaajista 24 ei halunnut kokeilla laskuvarjourheilua. Heistä noin puolet harrastaa jotain urheilullista lajia. Loput harrastavat ei-urheilullista lajia tai ei mitään. Joukkueurheilijoita löytyi ainakin jalkapallon ja jääkiekon parista. Joukossa oli paljon kuntoilijoita, jotka kävivät kuntosalilla, lenkkeilivät, uivat tai hiihtivät säännöllisesti. Loput harrastivat kirjoja, elokuvia, piirtämistä, musiikkia, ATK:ta, laulua, järjestötoimintaa, valokuvausta, käsitöitä, sienestystä, yrittäjyyttä ja neljä vastaajaa 24:stä eivät harrastaneet mitään.

4.5 Mielipiteet ja tieto

Tässä osiossa käydään läpi vastaajien mielipiteet ja tietämys koskien laskuvarjourheilua. Osiossa käydään ensin läpi mitä mies- ja naisvastaajat, jotka haluavat kokeilla laskuvarjourheilua ovat mieltä ja mitä he tietävät itse lajista. Seuraavaksi käyn läpi samat asiat niiden mies- ja naisvastaajien näkökulmasta, jotka eivät halua kokeilla laskuvarjourheilua.

Hurjaa, vaarallista, jännittävää ja mielenkiintoista nämä ovat miesvastaajien mielipiteitä, jotka haluavat kokeilla laskuvarjourheilua. Osa vastaajista on erittäin halukkaita kokeilemaan lajia mutta se on heidän mielipiteensä mukaan kallista. Heidän mielestään laji tuntuu kokeilun kannalta mielenkiintoiselta ja siistiltä. Suurimmalla osalla vastaajista ei ole lajista oikein tietoa, kuin että lentokoneesta hypätään maahan alas. Lajin tuntemattomuudesta huolimatta halukkaita löytyi paljon.

Naisvastaajien, jotka haluavat kokeilla harrastusta, mielestä laji on myös kallista mutta kiinnostavaa ja haluaisivat kokeilunhalun takia ainakin kokeilla. Vaikka näillä naisilla ei ollut minkäänlaista tietoa lajista, niin silti heillä on suuri halu kokeilla lajia tai joku läheinen on kokeillut ja haluaisi myös itse kokeilla.

Suurinta osaa miesvastaajista, jotka eivät halua kokeilla laskuvarjourheilua ei löydy kiinnostusta eikä halua lajiin. Ison osan mielestä laji on hurjaa, turha riski, jännittävää ja typerää. Todella monella tulee myös pelko vastaan eikä uskaltaisi koskaan mielestään kokeilla. Myös tietämättömyys lajia kohtaan saa monet karttamaan lajia. Silti suurimmalla osalla ei ollut mitään itse lajia vastaan ja heidän mielestään se oli mukavan näköistä ja siistiä. Tieto lajia kohtaan on aikalailla sama kuin muillakin eli ”lentokoneesta tullaan alas ja jossain välissä aukaistaan varjo.”

Naisvastaajilla, jotka eivät halua kokeilla harrastusta on paljon samoja mielipiteitä kuin miehilläkin. Vastaajilla pelko on suuri tekijä, miksi lajia ei haluta kokeilla. Joidenkin vastaajien mielestä laji on kiinnostavaa ja siistiä mutta todella kallista. Muutama vastasi suoraan, ettei omista sellaista adrenaliinin kaipuuta, että haluaisi kokeilla. Tieto lajista on vähäinen. Suurin osa tietää lajista vain sen, että ylös mennään ja alas tullaan. Vaikka itse laji ei monia kiinnosta, niin silti jotkut olisivat kiinnostuneita tandemhypystä, jos ei pelkäisi.

4.6 Skydive Kemin tunnettavuus

Osiossa käydään läpi kuinka moni vastaajista on kuullut Skydive Kemistä tai Kemin laskuvarjokerhosta. Sen jälkeen käydään läpi yksitellen mistä vastaajat ovat kerhosta kuulleet. Vastaajista 56 on kuullut kerhosta jonkin kanavan kautta. Niistä, jotka ovat kuulleet kerhosta, miehiä oli 34 ja naisia 22. Niitä, jotka eivät ole kuulleet kerhosta yhtään mitään oli 33, joista 14 oli miehiä ja 19 naisia. Tunnettuus on paremmin kuviossa 5.

Kuvio 5. Tunnettavuus

Kyselyssä vastaajalla, joka vastasi kuullensa kerhosta oli seitsemän vaihtoehtoa joihin vastata. Näitä vaihtoehtoja olivat kaveri, lehti-ilmoitus, internet, Facebook, näytöshyppy, tapahtuma ja jokin muu, jossa vastaaja voi ilmoittaa jonkin muun kanavan mistä kerhosta on kuullut. Vastaajat ovat voineet myös ilmoittaa useamman kuin vain yhden kanavan, jonka kautta on kuullut tai nähnyt kerhon toimintaa.

Suurin osa vastaajista oli kuullut kerhosta jonkun kaverinsa tai tuttavansa kautta. Jopa 37 näistä 56 vastaajasta oli kuullut kerhosta tätä kautta. Toiseksi merkittävin kanava oli lehti-ilmoitus, jonka kautta 31 vastaajaa oli nähnyt kerhon toimintaa. Seitsemän vastaajaa oli nähnyt kerhon toimintaa näytöshyppyjen kautta. Facebookin kautta toimintaa oli nähnyt vain neljä vastaajaa. Myös tapahtumien kautta 4 vastaajaa on törmännyt kerhon toimintaan ja vain kolme vastaajaa on nähnyt kerhon toimintaa internetin kautta. neljä vastaajaa on kuullut tai nähnyt kerhon toimintaa jonkin muun kanavan kautta, nämä kanavat olivat ilmoitustaulu, mainoslehtinen ja radio.

Kuvio 6. Kuuluvuus ja nähtävyys

4.7 Havaintoja kurssipäivistä

Ensimmäisen kurssipäivä suoritettiin 7.4.2014. 2 – 3 tunnin aikana käytiin läpi kurssin kokonaisuutta lyhyesti ja kerrottiin riskeistä, vakuutuksista, jotka täytyy itse hankkia jos näkee sen tarpeelliseksi. Lisäksi ensimmäisenä päivänä käytiin läpi hyppääjän varustusta itse laskuvarjoa, korkeusmittaria, radiokypärää, vaatetusta ja esiteltiin hyppykone, jossa jo vähän käytiin läpi hyppyä. Tämän jälkeen katsottiin videoita hypyistä ja muista lajin osa-alueista.

Toinen kurssipäivä suoritettiin 9.4.2014. Aluksi käytiin läpi kaikki hypyn vaaratilanteet, varjon eri asennot, millainen varjo lentää ja millainen ei, läpi käytiin myös kaikki varusteet ja tuleva hyppy asteittain läpi.

Seuraavaksi opeteltiin teoriassa ja käytännössä varavarjotoimenpiteet. toimenpide tarkoittaa kun varjo ei lennä eikä sitä pysty selvittämään, täytyy käyttää varavarjoa. Kun varavarjoa tarvitaan, ensimmäisenä murretaan laskuvarjorepun oikeasta hihnasta olevasta punaisesta päävarjon irtipäästöpampulasta tarra osio, jonka jälkeen siitä pidetään jämäkkä ote ja suoristetaan kädet ja heitetään pampula ilmavirtaan. Kun tämä on suoritettu, otetaan vasemman puoleisesta hihnassa olevasta kahvasta kiinni ja tehdään samat toimenpiteet kuin punaisenkin päävarjo irtipäästöpampulan kanssa. Käytännössä suoritusta käytiin läpi valjaissa, joissa piti ottaa hyppyasento, laskea tietty aika, jonka jälkeen pään päälle asetettiin kuva jostakin varjon variaatiosta ja suoritettiin toimenpiteet.

Seuraavaksi siirryttiin hyppysimulaattoriin suorittamaan koneesta poistuminen käytännössä. Laiteessa kurssilainen asetettiin valjaisiin, jotka päällä siirryttiin harjoitus koneeseen. Harjoitus koneessa toimittiin mestarihyppääjän ohjeiden mukaan ja suoritettiin toimenpiteet. Harjoituskoneesta poistuminen suoritettiin 3 kertaa.

Kolmas kurssipäivä suoritettiin 11.4.2014. Päivän aikana käytiin kaikki käydyt asiat vielä läpi. Seuraavaksi harjoiteltiin valjaissa ohjausta ja hätävarjotoimenpiteitä. Viimeiseksi käytiin hyppysimulaattorissa suorittamassa uloshyppyä.

Teorian ja käytännön koe suoritettiin 13.4.2014. Teoria kokeessa piti vastata lyhyesti 20 kysymykseen koskien kurssilla käytyjä asioita, kun koe oli suoritettu, siirryttiin suorittamaan käytännön koe.

Käytännönkokeessa siirryttiin ensin valjaisiin suorittamaan ohjaus- ja hätävarjotoimenpideosio. Kokeessa otettiin hyppyasento. Tämän jälkeen mestarihyppääjä asetti pään päälle kuvan jostain varjon variaatiosta. Ensin pään yläpuolelle ilmestyi varjo, joka oli lentokyvytön, joten täytyi suorittaa hätävarjotoimenpiteet. Seuraavaksi mestarihyppääjä asetti pään yläpuolelle kierteillä olevan punoksen. Tässä tilassa varjo on täysin lentävä, joten täytyi potkia kierteitä auki ja rauhallisesti pumpata varjon kaikki tunnelit auki. Viimeinen variaatio oli täysin lentävä varjo, joten suoritettiin ohjaustoimenpiteet. Tällöin otettiin kiinni ohjaksista, tarkistettiin ilmatila, korkeus, kahvat ja sijainti. Tämän osion jälkeen siirryttiin hyppysimulaattoriin suorittamaan uloshyppy.

Viimeisessä kokeen osiossa täytyi suorittaa uloshyppy koneesta. Uloshypyssä mestarihyppääjä antaa kurssilaiselle ovelle komennon, jolloin kurssilainen siirtyy ovelle ja asettaa vasemman jalkansa streevalle. Streeva on koneen sivussa oleva teline, josta hyppääjä suorittaa hyppynsä. Komennolla mene asetettiin käsi uloskoneesta streevalle ja kurssilainen alkoi siirtyä streevan päätyyn varovasti matalana, ettei varjo osuisi koneen oveen. Päädyssä kurssilainen siirtyy roikkumaan ilmavirtaan, ottaa taipuvan X-asennon ja vapauttaa käsien otteen yhtäaikaisesti. Pitää taivutetun X-asennon laskien 101, 102, 103, 104 ja 105. Tämän suorituksen jälkeen kurssilainen on valmis suorittamaan ensimmäisen hyppynsä.

Kurssiin kuuluvaa hyppyä ei pystytty suorittamaan opinnäytetyön aikana. Suorituksen estivät aikataulut ja hyppyajankohtien sääolosuhteet. Hyppy hetkellä joko tuulen nopeus ylitti 8 m/s tai oli liian pilvinen sää. Nämä kaksi tekijää estävät kurssilaista suorittamasta hyppyä turvallisuus syistä.

Kurssi oli erittäin mielenkiintoinen ja jännä kokemus. Kurssin opetus oli sujuvaa, selkeää ja siinä käytiin tarkasti läpi teoria ennen kun siirryttiin käytännön harjoitteluun. Käytännön harjoittelu oli tarkkaa toimintaa, sillä asiat käytiin niin usein läpi, että kaikki oli varmasti tiedossa. Henkilöstön jäsenet olivat ystävällisiä ja ovat luonteeltaan jo sellaisia, että tulevat toimeen kaikkien kanssa. Henkilöstöön kuuluvat osasivat järjestää kurssin ja heillä oli asiat täysin hallinnassa. He osasivat ottaa asiat tosissaan. Ilmaista kuinka totista touhua laji on ja kuinka kaikki asiat täytyy hallita. Varsinkin ennekuin hyppyä lähdetään suorittamaan. Ilmapiiri oli myös ystävällinen ja totinen, sillä kaikki kurssin asiat käytiin läpi ystävällisessä sävyssä mutta osoitettiin myös, kuinka totinen laji laskuvarjourheilu on.

5 TYYTYVÄISYYSKYSELYN TULOKSET

Tässä osiossa käydään läpi alkeis- ja tandemkurssilaisten vastaukset. Ensin käydään läpi alkeiskurssilaisten vastaukset ja sen jälkeen siirrytään tandemkurssilaisten vastauksiin. Ensin käydään läpi vastaajien iän, kulkumatkan ja harrastukset. Tämän jälkeen käydään läpi vastaajien tyytyväisyyden kurssin koulutukseen, hyppyyn ja henkilöstöön sekä ilmapiiriin.

Alkeiskurssilaisilta kysytään erikseen, montako hyppyä he hyppäsivät. Jos vastaaja hyppäsi enemmän kuin kaksi hyppyä, häneltä kysyttiin jatkona miksi. Lopuksi kysyttiin lopettiko alkeiskurssilainen hyppäämisen ja miksi. Tandemkurssilaisille oli yksi jatkokysymys koskien vastaajan halukkuutta jatkaa alkeiskurssille.

5.1 Alkeiskurssilaiset

Alkeiskurssilaisista kaksi henkilöä vastasi kyselyyn. Näistä vastaajista toinen oli mies ja toinen nainen. Naisvastaajan ikä oli 41 vuotta. Naisvastaajan kulkumatka Kemi-Tornion lentoasemalle on neljä kilometriä. Tämä vastaaja harrastaa lenkkeilyä ja musiikkia. Kurssin tyytyväisyys käsiteltiin asteikolla 1 – 10, 1 tarkoittaen huonointa ja 10 parhainta. Naisvastaaja antoi kurssin koulutukselle 10, kurssin hyppyyn tyytyväisyys oli yhdeksän ja kurssin henkilöstölle ja ilmapiirille hän antoi 10. Kokonaisuudessaan hän on ollut erittäin tyytyväinen kurssiin. Naisvastaaja on jatkanut hyppäämistä pidemmälle kuin kaksi hyppyä ja aikoo jatkaa vielä pidemmälle, sillä laji on hänen mielestään monipuolista, haastavaa, opettaa keskittymistä, lajissa voi aina kehittyä eteenpäin ja itsensä voittaminen tuntuu hyvältä.

Miesvastaajan ikä oli 38 vuotta. Hänen kulkumatkansa Kemi-Tornion lentoasemalle oli noin 40 kilometriä, jonka hän ilmoitti kulkevansa autolla. Miesvastaaja harrastaa erittäin monipuolisesti. Hänen harrastuksiinsa kuuluu laskettelu, jääkiekko, uinti, sukellus, lukeminen, hiihto, lenkkeily, marjastus, kiipeily, puutarhan hoito ja erilaiset moottoriurheilut. Hän vastasi kurssin tyytyväisyys osa-alueen kaikkiin kohtiin 10, eli hän on ollut erittäin tyytyväinen kurssiin. Vastaaja on jatkanut harrastusta yli kaksi hyppyä ja ilmoittaa kyselyssä vielä satojen hyppyjen olevan edessä.

5.2 Tandemkurssilaiset

Tandemkurssilaisista kyselyyn vastasi seitsemän henkilöä. Näistä vastaajista viisi vastaajaa oli naisia ja kaksi miestä. Ensimmäinen naisvastaaja oli iältään 30 vuotta. Hänen kulkumatkansa lentoasemalle on yli 100 kilometriä, sillä hän ilmoitti olevansa Pellosta. Hän harrastaa vapaalaskua ja koiriin liittyviä harrastuksia. Hän vastasi kurssin tyytyväisyyden joka kohtaan 10, eli hän oli erittäin tyytyväinen kurssiin. Hän ilmoitti saaneen tandemhypyn syntymäpäivälahjaksi. Vastaajalla ei ole halua jatkaa alkeiskurssille.

Toinen naisvastaaja oli iältään 30 vuotta. Hän ei ilmoittanut kulkumatkaansa. Vastaaja harrastaa kuntosaliurheilua. Hän ilmoitti kurssin tyytyväisyys osion joka kohtaan 10, eli oli erittäin tyytyväinen kurssin kokonaisuuteen. Vastaaja ilmoitti kyselyssä aluksi miettivänsä alkeiskurssille menoa, mutta ei kuitenkaan uskaltaisi yksin hypätä.

Kolmas naisvastaaja oli iältään 41-vuotias. Hänen kulkumatkansa lentoasemalle on neljä kilometriä ja hän harrastaa liikuntaa ja musiikkia. Vastaaja vastasi kurssin tyytyväisyyden osion joka kohtaan 10, eli erittäin tyytyväinen. Vastaaja ilmoitti, jatkaneensa jo alkeiskurssille, sillä lajin haastavuus kiinnosti.

Neljäs naisvastaaja oli iältään 44-vuotias. Hän ei ilmoittanut kulkumatkaansa kyselyssä. Vastaaja harrastaa liikuntaa, kuntosaliurheilua, koiriin liittyviä harrastuksia ja käsitöitä.

Vastaaja ilmoitti kurssin tyytyväisyys osiossa joka kohtaan yhdeksän, eli hän oli kurssiin tyytyväinen, mutta jotain olisi voinut parantaa. Vastaajalla on halua jatkaa alkeiskurssille, sillä hänen mielestään pelkojen voittaminen on upeaa, lajissa on hyvä tunne ja siinä nousee adrenaliinitaso korkealle. Vastaaja ilmoittaa, ettei käytännön syistä ole pystynyt aloittamaan alkeiskurssia vielä.

Viimeinen naisvastaaja oli iältään 50-vuotias. Vastaaja ilmoitti kulkumatkaansa olevansa Kittilästä eli matkaa on noin 250 kilometriä. Vastaaja ilmoitti harrastuksiinsa hiihdon ja kuntosaliurheilun. Hän vastasi kurssin tyytyväisyys osion joka kohtaan 10, eli hän oli kurssiin erittäin tyytyväinen. Vastaaja ilmoitti, ettei hänellä ole kiinnostusta jatkaa alkeiskurssille, sillä tandemhyppy oli vain syntymäpäivälahja.

Ensimmäinen miesvastaaja oli iältään 36-vuotias. Hän ilmoitti kulkumatkansa lentoasemalle olevan noin 75 kilometriä. Hän ilmoitti harrastavansa paljon kaikkea, mutta ei mitään yksittäistä lajia. Vastaaja antoi kurssin tyytyväisyydessä koulutukseen 8, eli hänen mielestään koulutuksessa oli jotain parannettavaa. Itse hypylle ja henkilöstö ja ilmapiiri osioon hän antoi 10, eli oli erittäin tyytyväinen näihin osa-alueisiin. Vastaaja ei halua jatkaa alkeiskurssille, sillä hänellä ei ole aikaa ja matka on hänelle liian pitkä.

Toinen miesvastaaja oli iältään 38-vuotias. Hän ilmoitti kulkumatka osioon olevansa Oulusta, eli hänen matkansa on noin 100 kilometriä. Vastaaja ilmoitti harrastuksiinsa kuuluvan monipuolinen liikunta. Vastaaja vastasi kurssin tyytyväisyys osion joka kohtaan 10, eli erittäin tyytyväinen. Hän ilmoitti haluavansa jatkaa alkeiskurssille, jos se vain sopii hänen aikatauluunsa.

6 POHDINTA

Skydive Kemillä on tarve löytää keinoja harrastajamääräänsä kasvattamiseksi. Sana skydive tarkoittaa laskuvarjohyppyä. Pidimme opinnäytetyön aloittamisesta tapaamisen kerhon jäsenen ja puheenjohtajan kanssa kerhon tiloissa, jossa sovimme opinnäytetyön aloittamisesta. Opinnäytetyön muoto on markkinatutkimus.

Päätin aloittaa tutkimuksen keräämällä asioita, joita haluamme tietää lajista tietämättömiltä, viime vuoden tandemoppilailta ja alkeiskurssilaisilta. Tutkimme asiaa ja päätimme, että meidän täytyy valita kohdepaikat, joissa kysyä ihmisten mielipiteitä. Päädyimme kahteen eriin alueellisesti tärkeään kohteeseen. Toinen kohteista on Rajalla – På Gränsen ostoskeskus Suomen ja Ruotsin rajalla Torniossa, koska toivoin saavani vastauksia mahdollisimman laajalta alueelta ja mahdollisesti myös Ruotsin puolelta. Toinen kohde on Kauppakeskus Corona, josta toiveena on saada vastauksia ainakin Simosta asti. Tällä tavalla pyritään laajentamaan tiedon saanti aluetta isommaksi.

Päädyimme ratkaisuun, että kysely täytyy tehdä erikseen myös kerhon viime vuoden tandemoppilaille ja alkeiskurssilaisille. Heille kysely piti suunnata enemmän tyytyväiskyselyn muotoon. Tässä kyselyssä pitäisi saada selville heidän mielipiteensä kurssista ja sen sisällöstä. Tämän kyselyn kautta olisi tärkeä saada selville, mitä parannettavaa on.

Lopuksi päätimme vielä, että minä tulen suorittamaan laskuvarjohypyn alkeiskurssin. Kurssin kautta voin kertoa myös omia kokemuksia alkeiskurssista, harrastuksesta ja laskuvarjohypystä. Sovimme, että aloitan kurssin maaliskuun aikana, jotta aikaa jää hyvin raportoida tapahtumat.

6.1 Alkeiskurssi

Ensimmäisen kurssipäiväni jälkeen meinasin lopettaa kurssin. Minulla alkoi kurssipäivän jälkeen pyöriä kaikki kurssilla käydyt asiat läpi ja minun oli tarkoitus lopettaa kurssi siihen. Päätin kuitenkin jatkaa seuraavana päivänä. Seuraavan kurssipäivän jälkeen ajatukset olivat vähän erilaiset. Laji alkoi jo kiinnostaa, mutta silti ajatus laskuvarjohypystä pelotti. Vasta kolmannen kurssipäivän jälkeen pelko laski jo huomattavasti, kun lajia harjoiteltiin enemmän käytännössä. Tämänkin jälkeen tunteet itse hypystä olivat ristiriitaiset. Vasta suoritettuani kirjallisen ja käytännön kokeen huomasin haluavani suorittaa hypyn.

Mielestäni harrastajalta todella vaaditaan hurjapäisyyttä ja valmiutta ottamaan riskejä. Jos todellisia harrastajia halutaan löytää, niitä täytyy etsiä ääriurheilulajien harrastajista ja niiden nuorien keskuudesta, jotka todella haluavat ja nauttivat suuresti lajeista, joissa adrenaliini kohisee. Harrastajia voi myös löytyä tietysti kokeilijoista, jotka lähtevät kokeilemaan lajia kokemuksena. Tällaisille kokeilijoille voi hyvinkin syttyä lajia kohtaan palava himo, jonka kautta siitä voi kehittyä harrastus. Silti mielestäni ja kuulemani perusteella suurin osa kokeilijoista kuitenkin ajallaan luopuu lajista kokonaan.

Minulle kurssi oli ilmainen, joten lopettaminen olisi ollut helppoa. Tästä tajusin, että kurssin maksanut voi sen vuoksi suorittaa pakosta hypyn, ettei raha menisi hukkaan, vaikka tulisi toisiin ajatuksiin hypystä. Ainoa mahdollisuus tähän on mielestäni vain jakaa tietoa ja harjoitella käytännön asioita paljon, jotta tätä pelkoa saataisiin minimoitua mahdollisimman paljon. Laskuvarjourheilu vaatii mielestäni suurta intohimoa lajia kohtaan, jotta siitä kehittyisi harrastus.

6.2 Kauppakeskuksissa toteutetut kyselyt

Kauppakeskus Rajalla – På Gränssenin ja kauppakeskus Coronan kyselylomakkeiden (Liite 1.) kautta saatiin tärkeää tietoa tutkimuksen kannalta. Vastaajia oli yhteensä 89. Ensinäkin sain selville, että näistä 89 vastaajasta 44 haluaisi kokeilla eli aika tarkalleen puolet. Pelkkä kokeilu ei tarkoita halua tehdä lajista harrastusta, mutta kokeilun kautta harrastus voi syntyä. Kerholle jokainen kokeilija on varmasti tärkeä, jotta löydettäisiin uusia harrastajia.

Mies- ja naisvastaajia saimme suurin piirtein yhtä paljon. Miehistä yli puolet oli valmiita kokeilemaan lajia, kun taas naisista yli puolet eivät halunneet kokeilla. Tuloksien perusteella lajiin löytää helpommin harrastajia miehistä.

Vastaajia oli iältään aina 13-vuotiaasta 74-vuotiaaseen. Vastaajia, jotka haluavat kokeilla lajia, löytyi aina 13-vuotiaasta 55-vuotiaisiin. Näiden vastaajien iän keskiarvo oli 28 vuotta. Niitä, jotka eivät halua kokeilla lajia, löytyi 14-vuotiaista 74-vuotiaisiin. Näiden vastaajien iän keskiarvo oli 38 vuotta eli keskiarvollisesti vastaajat olivat 10 vuotta vanhempia. Kuitenkin kaikki 56-vuotiaista aina 74-vuotiaisiin olivat haluttomia kokeiluun. Tutkimus siis osoitti, ettei lajia kannata lähteä markkinoimaan tälle ikäryhmälle.

Kun tutkin kulkumatkaa harrastusalueelle eli Kemi-Tornion lentoasemalle, löysin hyödyllisiä tietoja. Kulkumatka ei paljon vaikuta haluun kokeilla lajia. Asui vastaaja sitten lentoaseman vieressä tai 100 kilometrin päässä, halua kokeilla löytyy melko tasaisesti. Tuloksien mukaan halu kokeilla heittelee vähän, sillä alle 10 kilometrin päässä asuvista vähän yli puolet ei halua kokeilla ja siitä eteenpäin 30 kilometrin päähän asuvista vastaajista yli puolet on valmiita kokeilemaan lajia. Tästä aina 100 kilometrin päässä asuvista vastaajista yli puolet taas ei halua kokeilla, joten tiedot ovat ristiriitaisia keskenään. Yli 100 kilometrin päässä asuvat vastaajat ovat myös halukkaita kokeilemaan lajia, mutta tältä alueelta harrastajia kuitenkin täytyy etsiä pohjoisesta päin, sillä jo 100 kilometrin päässä etelässä on seuraavat kerhot Oulun kaupungissa, kun taas Kemin pohjoispuolelta ei löydy yhtään kouluttavaa laskuvarjokerhoa.

Vastaajat, joilta löytyy halua kokeilla laskuvarjourheilua, harrastavat säännöllisesti monia urheilulajeja. Moni vastaaja ilmoitti harrastavansa kuntosalilla käyntiä, joten paikallisista kuntosaleista voisi löytyä paljon uusia kurssilaisia tuleville kursseille. Tietoa voisi levittää kuntosaleille helposti. Yksi keino olisi viedä jokaisen kuntosalin ilmoitustaululle luvan kanssa ilmoitus kerhosta ja sen toiminnasta. Itse olen käynyt ainakin kerran jokaisessa Kemi-Tornion kuntosaleissa ja olen nähnyt niiden ilmoitustauluilla monia harrastus- ja kerhoilmoituksia, mutta en koskaan laskuvarjokerhon ilmoituksia. Toinen keino olisi käydä saleilla ja pyytää siellä lupa pitää jonkin kaltainen laskuvarjopäivä, jossa kuntosalin kävijöille voisi antaa tietoa kerhon toiminnasta ja antaa heidän kokeilla apuvälineillä, mitä laskuvarjourheilu on, millaisia varustuksia siinä käytetään ja antaa kuntosalin kävijöille harjoituksia. Esimerkiksi varavarjotoimenpiteistä ja antaa heidän itse kokeilla tätä valjaissa jos mahdollista. Tätä kautta voisi helposti löytää kerholle uusia harrastajia.

Joukkuelajien harrastajat olivat todella kiinnostuneita laskuvarjourheilusta. Monet vastaajat harrastivat joko jalkapalloa, jääkiekkoa, sählyä tai kaukalopalloa. Mainontaa pitäisi lisätä ainakin paikallisissa jäähalleissa ja joukkuelajien turnauksissa. Jäähalleihin mainoksen saa helposti laitettua ilmoitustaululle, jos ei halua maksaa mainostilasta joko kaukalon reunalla, jäällä tai mainostaululla.

Monet näistä vastaajista harrastavat moottorikelkkailua tai he ovat ilmoittaneet harrastavansa jotain moottoriurheilua. Näille harrastajille kerhon toimintaa voisi mainostaa paikallisissa ja miksei myös pohjoisemmissa kunnissa ja kaupungeissa tapahtuvissa kelkkailukisoissa ja moottoritapahtumissa. Helposti näissä paikoissa voi yksinkertaisesti mainostaa ja pyrkiä lähettämään järjestäjille omia mainoksia, joita voisi laittaa esille. Toinen keino olisi mainostaa itse tapahtumissa kerhoa järjestämällä näytöshyppyjä tai kierrellen aluetta läpi mainostamassa toimintaa, mutta tämä keino vaatii paljon enemmän vaivaa ja panostusta kerholaisilta.

Yksi ryhmä kiinnitti huomioni, tämä ryhmä oli ratsastajat. Vaikka ratsastusta harrastavia vastaajia oli vain 2, niin molemmat heistä halusivat kokeilla laskuvarjourheilua. Tulosten mukaan tästä ryhmästä voi löytyä kerholle harrastajia. Mainontaa kannattaisi yrittää järjestää paikallisille ratsastustalleille.

Monet vastaajat, jotka eivät halua kokeilla laskuvarjourheilua, harrastavat paljon samoja asioita kuin ne vastaajat, jotka haluavat kokeilla, joten heidän harrastealueita ei kannata jättää huomioimatta. Silti heistä suurempi osa kuin haluavista kokeilijoista harrasti jotain, jota ei luetella urheilulliseksi, tai ei harrastanut yhtään mitään.

Tuloksien mukaan 56 (63 %) vastaajaa 89:stä oli kuullut kerhosta jotakin kautta. Reilusti yli puolet oli kuullut kerhosta joko lehti-ilmoituksen tai kaverin kautta, joten lehti-ilmoituksista eikä niin sanotusta puskaradiosta pidä luopua, niihin täytyy edelleen panostaa mahdollisimman paljon.

Internetin avulla Skydive Kemistä oli saanut tiedon kolme vastaajaa 56:sta.. Tämä tuli itselleni yllätyksenä, sillä nykyaikana kaikki tieto etsitään netistä ja silti vain kolme oli kuullut kerhosta tätä kautta. Kerhon pitäisi saada myös tätä tietä pitkin tietoa eteenpäin. Tähän löytyy keino, sillä internetnäkyvyyttä voidaan parantaa varsinkin Googlessa helposti Google AdWordsin avulla. AdWords on hakusanamainontaa, jossa hakija kirjoittaa hakusanansa kenttään ja jos hakija hakee sinun tarjoamia palveluita, pyrkii sinun internetsivusi automaattisesti haun kärkeen. Palvelu on maksullinen, siinä ei ole vähimmäiskulutusrajaa – AdWords-mainoksista maksamasi summa riippuu sinusta. Voit esimerkiksi asettaa päiväbudjetiksesi viisi euroa ja maksaa korkeintaan kymmenen senttiä aina, kun mainostasi klikataan. (Google AdWords, hakupäivä 3.4.2014.)

Seuraava yllätys minulle oli, että kerhosta oli kuullut Facebookin eli maailman suosituimman sosiaalisen median sivuston kautta vain neljä vastaajaa. Nykypäivänä varsinkin nuoret eli tulevat harrastajat etsivät tekemistä ja harrastuksia Facebookin kautta. Kerholla on Facebook sivut, sivuilla on 325 tykkääjää. Tämä määrä ei ole vähäinen, sillä Oulun laskuvarjokerhon sivuilla on vain 40 enemmän ja kaupunki on paljon isompi. Mutta Facebook on erittäin hyvä mainostuskanava, sillä siellä varmasti on todella paljon potentiaalisia harrastajia, joilla ei vain mahdollisesti ole tietoa kerhosta. Facebookissa näkyminen on omalla tavalla haasteellista, sillä vain sivuston tykkääjät näkevät sivustojen julkaisut. Julkaisun tieto menee eteenpäin, kun joku sivuston tykkääjä joko tykkää tai jakaa julkaisun, mutta tämä tieto taas näkyy selvästi vain jakajan tai tykkääjän kavereille, jos joku hänen kavereistaan jakaa sen eteenpäin niin sama toistuu ja tieto menee eteenpäin. Eli tässä on rajaton mahdollisuus. Haasteena on vain saada julkaisut eteenpäin, jotta sivustot saisivat lisää tykkääjiä ja tätä kautta tietoa eteenpäin.

Facebook näkyvyyden parantamiseen on hyviä keinoja, jotka ovat todistetusti toimineet erittäin hyvin. Ideana on julkaista jonkinlainen arvonta, jossa esimerkiksi julkaisun jakajien ja tykkääjien kesken jaetaan jokin palkinto, jolloin julkaisua jaetaan räjähdysmäisesti eteenpäin. Moni tekee tässä keinossa minun mielestä sen virheen, että he ilmoittavat arpovansa palkinnon nimenomaan julkaisun jakajien ja tykkääjien kesken, jolloin itse sivusto ei saa maksimaalista määrää tykkääjiä. Kun tietoa jälleen täytyy saada eteenpäin, täytyy järjestää uusi arvonta. Tämän virheen olen itsekin nähnyt monissa julkaisuissa. Tämän kaiken voi välttää erinomaisella keinolla, jossa julkaisussa ilmoitetaan, että arvonnan jakajien ja sivustojen tykkääjien kesken arvotaan jokin palkinto, jolloin juuri sivusto saa maksimaalisen tykkääjä määrän julkaisun sijaan. Uudet sivuston tykkääjät näkevät taas uudet päivitykset, vaikka ne eivät olisi kavereiden jakamia. Näistä tykkääjistä joillakin voi herätä kiinnostus lajiin ja heistä voidaan saada potentiaalisia uusia harrastajia. Tämä keino on Facebookin käyttäjälle hiukan vaikeampi, sillä se vaatii käyttäjää jakamaan arvonnan ja sen jälkeen siirtymään Skydive Kemin sivustoille ja tykkäämään siitäkin. Mutta jos tämän keinon saa onnistumaan on mahdollisuus sivustojen tykkääjien määrän kasvattamiseksi todella hyvä.

Toinen keino on suorittaa perusarvonta, jossa vain arvontatilasta tykätään ja sitä jaetaan eteenpäin. Tämä keino on Facebookin käyttäjälle helpompi, sillä hänen ei tarvitse kuin samasta tilasta painaa osioista tykkää ja jaa. Toivon mukaan hän tykkäisi myös sivustosta. Tällä keinolla kuitenkin saadaan myös tietoa kerhosta eteenpäin todella hyvin, sillä nämä arvonnat voivat levitä sosiaalisessa mediassa räjähdysmäisesti, jos vain palkinto on käyttäjien mieleen.

Itse julkaisun täytyy olla myös kiinnostava. Siinä täytyy näkyä selvästi, mitä Facebook käyttäjän täytyy tehdä osallistuakseen. Selvästi pitää tuoda ilmi, mitä on voitettavissa ja minkä arvoinen palkinto on. Julkaisuun on myös hyvä laittaa tarpeeksi aikaa arvonnan osallistumiseen, jotta julkaisua saadaan levitettyä mahdollisimman paljon. Taustalle on myös hyvä laittaa jokin kuva, joka kuvastaa palkintoa tai aihealuetta. Tässä tapauksessa kuvan olisi hyvä olla laskuvarjourheiluun liittyvä mutta silti todella selkeä, jotta kuka tahansa ymmärtää sen esittävän laskuvarjourheilua.

Näytöshyppyjen kautta seitsemän vastaajaa oli nähnyt kerhon toimintaa. Näytöshyppy markkinointikeinona on mielestäni hyvä, vaikka tuloksien mukaan näkyvyys ei ole suurta. Mutta se on keinona vahva, sillä se on itsestään jo todella näyttävä ja voi hyvinkin saada ihmiset kokeilemaan lajia.

Tapahtumissa neljä vastaajaa, oli törmännyt kerhon toimintaan. Määrä on erittäin vähäinen. Tähän voi vaikuttaa lisäämällä näkyvyyttä paikallisissa tapahtumissa. Kemi-Tornion alueella on paljon tapahtumia, joissa näkyvyyttä voidaan lisätä. Alueella on joka kesä ainakin kaksi isoa festivaalia. Torniossa on Twincity festivaalit, jossa käy paljon myös ruotsalaisia. Lähin Ruotsin kerho sijaitseekin 300 kilometrin päässä etelässä, joten uusien harrastajien löytäminen mahdollistuisi myös Ruotsin puolelta. Kemissä taas järjestetään joka kesä Satama Open Air, jossa näkyvyyttä voisi lisätä erittäin paljon. Alueella on myös pienempiä erilaisia tapahtumia todella paljon kuten pienempiä festivaaleja, messuja ja tapahtumia. Myös talvisin alueella on paljon toimintaa, kuten Tornion suurpilkit ja Kemissä Lumilinna, joissa näkyvyyttä on mahdollisuus parantaa huomattavasti Kemi-Tornion alueen ulkopuolelle.

6.3 Sähköpostikyselyt

Käydessäni läpi sähköpostikyselyn tuloksia huomasin lajin vaativan kurssille tulijalta jotain. Kurssille tulijalta laji vaatii todellista kiinnostusta, hurjapäisyyttä, itsensä haastamista ja ennen kaikkea harrastajalla pitää syttyä lajia kohtaan kipinä, joka saa harrastajan jatkamaan lajia. Jos harrastajalta puuttuu tämä niin sanottu kipinä, todennäköisesti lajin harrastaminen jää kokeilutasolle.

Molemmat alkeiskurssilaiset harrastavat monipuolisesti ja aikovat jatkaa harrastusta. Toinen kurssilaisista sanoi jatkavansa, koska on omasta mielestään vähän hullu tai parempi nimitys olisi hurjapää. Tämä vastaaja vahvistaa, että harrastajalta vaaditaan hurjapäisyyttä. Toinen vastaaja ilmoitti jatkavansa harrastusta, sillä laji on hänen mielestään monipuolista ja haastavaa. Se opettaa keskittymistä, lajissa voi aina kehittyä eteenpäin ja itsensä voittaminen tuntuu hyvältä. Tämä vastaus kertoo paljon mitä kurssilaiselta vaaditaan, jotta lajista kehittyisi harrastus.

Kokonaisuudessaan kaikki tandemkurssilaiset olivat erittäin tyytyväisiä kurssin kokonaisuuteen. Näistä seitsemästä kurssilaisesta kolmella on halua jatkaa alkeiskurssille. Näistä kolmesta kurssilaisesta kahdella on halua aloittaa alkeiskurssi ja yksi on jo jatkanut alkeiskurssille. Nämä kolme kurssilaista harrastavat monipuolista liikuntaa, kuntosaliurheilua, koiriin liittyviä harrastuksia ja musiikkia. Tämä tulos vahvistaa, että kurssilaiset ovat yleensä urheilullisia ja harrastavat paljon. Mainontaa pitää siis lisätä paikallisissa urheilukeskuksissa ja kuntosaleissa.

Näistä kolmesta kurssilaisesta kaukaisin asuu 100 kilometrin päässä Kemi-Tornion lentoasemasta ja lähin neljän kilometrin päässä. Näistä kolmesta kurssilaisesta kaksi olivat naisia ja yksi oli mies. Tämä tulos vahvistaa, ettei kulkumatkalla ole suurta merkitystä, jos harrastaja haluaa lajia harrastaa.

Seitsemästä kurssilaisesta neljä ei halunnut jatkaa alkeiskurssille. Nämä neljä kurssilaista harrastavat vapaalaskua, koiriin liittyviä harrastuksia, kuntosaliurheilua, lenkkeilyä ja hiihtoa. Näistä neljästä kurssilaisesta kaukaisin asuu noin 250 kilometrin päässä ja lähin 10 kilomerin päässä Kemi-Tornion lentoasemasta. Näistä vastaajista yksi oli mies ja kolme naista. Nämä kurssilaiset ilmoittivat käyneensä kurssilla vain, koska se oli lahja tai kurssin oli heille vain kokemus.

LÄHTEET

Aaker, David & Kumar, V & Day, George 2006. Marketing research ninth edition. Yhdysvallat: Wiley.

Alkula, Tapani & Pöntinen, Seppo & Ylöstalo, Pekka 1994. Sosiaalitutkimuksen kvantitatiiviset menetelmät. Helsinki: WSOY.

Aula, Minna 2013. Pakkanen ei pidättele hyppääjiä. Yle uutiset 31.3.2013.

Flykt, Johan 2014. Asiakaskokemus – mitä se tarkoittaa. Hakupäivä 26.5.2014. http://www.kauppalehti.fi/sponsoroidutblogit/dna/asiakaskokemus-mita-se-tarkoittaa

Futural 2014. Hakupäivä 26.5.2014. <http://wiki.futurality.fi/index.php/Markkinointi_ja_n%C3%A4kyvyys>

Google AdWords. Hakupäivä 3.4.2014 <http://www.google.fi/adwords/start/?channel=ha&sourceid=awo&subid=fi-fi-ha-aw-bkhp0~40636246375&gclid=CJ7qh8vXnL4CFYoSwwodfK0AMQ>

Havainnointi. Hakupäivä 20.5.2014. <http://www.fsd.uta.fi/menetelmaopetus/kvali/L6_4.html>

Hirsijärvi, Sirkka & Remes, Pirkko & Sajavaara, Paula 2007. Tutki ja kirjoita. Helsinki: Tammi.

Kananen, Jorma 2011. Kvantti: Kvantitatiivisen opinnäytetyön kirjoittamisen käytännön opas. Jyväskylä: Tampereen Yliopistopaino Oy.

Kent, Ray 2007. Marketing research Approaches, Methods and Applications in Europe. Lontoo: Thomson.

Kvantitatiivisen analyysin perusteet. Hakupäivä 16.1.2014. <http://www2.amk.fi/digma.fi/www.amk.fi/opintojaksot/0709019/1193463890749/1193464131489/1194289328583/1194289824724.html>

Lagus, Emil 2012. Markkinatutkimus ja kotisivut – Case ICT-yritys. Opinnäytetyö. Laurea-ammattikorkeakoulu. Vantaa.

Lahtinen, Jukka & Isoviita Antti 1998. Markkinoinnin suunnittelu. Jyväskylä: Gummerus Kirjapaino Oy

Lahtinen, Jukka, Isoviita, Antti 2001. Asiakaspalvelun ja markkinoinnin perusteet. Jyväskylä: Gummerus Kirjapaino Oy

Laskuvarjourheilu. Hakupäivä 7.4.2014. <http://www.ilmailuliitto.fi/fi/lajit/laskuvarjourheilu>

Ojanen, Mikko 2010. Pelisilmää asiakaskohtaamisiin Arjen taktiikka myyntiin. Helsinki: Talentum

Oppilaan Opas 1, 2011. Suomen ilmailuliitto Ry laskuvarjotoimikunta koulutus- ja turvallisuuskomitea

Skydive Kemin historia. Hakupäivä 9.1.2014. <http://www.skydivekemi.fi/about.php?sel=history>

SMTL 2014. Hakupäivä 26.5.2014. <http://www.markkinatutkimusliitto.fi/>

Tandemoppilaan ohjeet. Hakupäivä 9.1.2014. <http://ilmailuliitto.fi/easydata/customers/ilmailuliitto/files/laskuvarjoktk/doc/tandemoppilaan_ohjeet_2011.pdf>

Uusitalo, Hannu 1991. Tiede, tutkimus ja tutkielma Johdatus tutkielman maailmaan. Helsinki: WSOY.

LIITTEET

Liite 1. Skydive Kemin kyselylomake Tornion kauppakeskus Rajalla – På Gränssenissä ja Kemin kauppakeskus Coronassa.

Liite 2. Sähköposti kysely alkeis- ja tandemkurssilaisille

Skydive Kemi tyytyväisyyskysely
1. Nimi
2. Ikä
3. Sukupuoli
4. Kulkumatka Kemi-Tornion lentoasemalle

5. Harrastukset

Vastaa kysymyksiin 6-8 asteikolla 1-10, 1 tarkoittaen huonointa ja 10 parhainta.
6. Olitko kuinka tyytyväinen kurssin KOULUTUKSEEN?
7. Olitko kuinka tyytyväinen kurssin HYPPYYN?
8. Olitko kuinka tyytyväinen kurssin HENKILÖSTÖÖN JA ILMAPIIRIIN?
Alkeiskurssilainen vastaa seuraaviin (HUOM! Tandemkurssilaisen kysymykset ovat alempana)
9. Montako hyppyä hyppäsit?
10. Jos hyppäsit enemmän kuin 2 hyppyä, miksi jatkoit harrastusta?
11. Jos lopetit hyppäämisen, miksi?
Tandemkurssilainen vastaa seuraaviin
12. Haluaisitko jatkaa alkeiskurssille? Kyllä miksi? Ei miksi?
Kiitokset vastauksistanne.
Ystävällisesti Herman Vittaniemi Lapin ammattikorkeakoulu & SkyDive Kemi